Motorári dobre vedia, že vyšší kompresný pomer vedie k vyššej účinnosti. Čím viac dokážete v zážihovom motore stlačiť zmes vzduchu a benzínu, tým viac energie pri expanzii vydá. Má to však háčik. Ak zmes stlačíte príliš, zahreje sa a zapáli skôr, ako padne iskra. Výsledkom je takzvané detonačné horenie. Palivo sa začne rozpínať ešte predtým, ako dosiahne piest hornú úvrať. To môže viesť až ku kolapsu. Napriek tomu existujú režimy, keď by mohol motor pracovať s vyšším kompresným pomerom, napríklad pri nízkom zaťažení. A v tomto režime spotrebovať menej paliva.
Lenže kompresný pomer je presne ten parameter, ktorý je v motore daný pevne. Jednoducho ho nie je možné meniť. Súvisí so zdvihovým objemom motora a s dráhou piesta, konštantami bez akejkoľvek variability. Konštruktéri sú preto nútení ku kompromisu. Kompresný pomer, teda pomer medzi objemom valca s piestom v dolnej úvrati a objemom v hornej úvrati nastavia čo najvyššie, ale tak, aby nedochádzalo pri vyššom zaťažení k detonačnému horeniu. Vyššia kompresia by si už vyžiadala špeciálne vysokooktánové palivo, odolné proti samovznieteniu.
![Takto vyzeral motor s variabilným kompresným...](https://ipravda.sk/res/2009/04/28/thumbs/motor-saab-svc-nestandard1.jpg)
V súčasnosti má najvyšší kompresný pomer Mazda v motoroch Skyactiv-G a to až 14 : 1. A to s využitím bežného 95-oktánového benzínu. Dosiahla to špeciálnou konštrukciou hlavy a výfukového potrubia, ktoré dokážu odvádzať teplo tak, aby nehrozilo samovznietenie. Vyššie sa však už ísť klasickou cestou nedá. Pokusy tu však, samozrejme, boli. Saab experimentoval s variabilnou kompresiou už v deväťdesiatych rokoch, Mercedes-Benz predstavil v roku v roku 2007 koncepčný motor Diesotto a francúzska spoločnosť MCE-5 v roku 2012 zas motor 1,5 VCRi.
Všetky si vyžadovali totálnu zmenu konštrukcie kľukového systému alebo hlavy, no ani jeden sa do výroby nedostal. Francúzi pritom tvrdili, že svoj patent sú schopní doviesť do série do roku 2012. Nestalo sa. O to prekvapujúcejšie je vyhlásenie japonského Infiniti, ktoré potvrdilo, že v novom crossovere QX50, ktorý by sa mohol predstaviť už budúci rok, bude mať debut prvý sériový motor s variabilnou kompresiou. Išlo by teda doslova o revolúciu. Zatiaľ však k celej veci Infiniti dodalo len toľko, že motor VC-T bude mať výkon benzínového 6-valca, ale spotrebu dvojlitrového dieselového motora. Nič viac, nič menej.
Na rozlúštenie hádanky si teda budeme musieť ešte počkať. Len dúfajme, že záľuba Infiniti v revolučných technológiách nedopadne v prípade nového motora podobným fiaskom, ako to bolo s jeho revolučným riadením drive-by-wire DirectAdaptive Steering (DAS) v modeli Q50, pri ktorom odstránilo mechanické spojenie medzi volantom a kolesami. Výsledkom bolo niekoľko havárií, po ktorých Infiniti technológiu stiahlo a nahradilo klasikou, a to dokonca s archaickým hydraulickým posilňovačom riadenia.