Prieskum spoločnosti Bosch konštatuje, že až 30 % času jazdy nie je využívaný výkon motora. Platí to nielen pri státí na voľnobehu či brzdení, ale aj pri samotnej jazde, keď ide auto vlastnou zotrvačnosťou. Bosch preto vyvinul nový štart-stop systém, ktorý vypína motor vždy, keď nie je potrebná jeho energia. Ušetriť by to malo až 10 % paliva. A to nielen v mestskej premávke.
Bežné štart-stop systémy vypínajú motor až po zastavení vozidla alebo tesne pred zastavením, keď rýchlosť klesne pod 15 či 10 km/h. Pri jazde zotrvačnou energiou, napríklad na neutrál alebo s vytlačenou spojkou, však motor stále pracuje, hoci na voľnobeh. A teda aj zbytočne spotrebúva palivo. To platí aj pre autá vybavené automatickými prevodovkami s funkciou „plachtenia“. Tie bez nej zas brzdia auto motorom aj keď to nie je potrebné.
Výhodu v tomto smere majú full-hybridy, ktoré vypínajú spaľovací motor oveľa častejšie. Bosch preto prichádza s podobným systémom, ale pre bežné autá. Na tom, či je vozidlo vybavené benzínovým, vznetovým alebo plynovým motorom, nezáleží. Podľa Boschu by ale bolo ideálne kombinovať takýto permanentný štart-stop systém najmä s autami vybavenými modernými dvojspojkovými prevodovkami.
![Vďaka „plachteniu“ by dokázali autá jazdiť s...](https://ipravda.sk/res/2014/03/19/thumbs/bosch-start-stop-nestandard1.jpg)
Nevylučuje ani aplikáciu na autá s manuálnymi prevodovkami, no vyžiadalo by si to kombináciu s elektronickou spojkou e-Clutch, ktorú už má Bosch vyvinutú. Tá síce má spojkový pedál, ale samotnú prácu spojky zabezpečuje elektronika a elektromotor. To znamená, že aj počas jazdy so zaradeným rýchlostným stupňom a bez vytlačeného spojkového pedála by sa mohla spojka rozopnúť a umožniť využitie zotrvačnej energie auta.
Bosch je presvedčený, že štart-stop systém vybavený zotrvačnou jazdou sa stane už o pár rokov bežnou súčasťou nových vozidiel. V reálnej premávke dokáže totiž ušetriť až 10 % paliva. Len v Nemecku, kde sa ročne predá približne tri milióny áut, by dokázala nová technológia znížiť produkciu emisií oxidu uhličitého o 30 000 ton. A to už pri priemernom ročnom nájazde 11 500 kilometrov.
Výhodou má byť pri tom aj relatívne nízka cena technológie a jednoduchá výroba. Vozidlá by si síce vyžiadali posilniť elektrickú sústavu výkonnejšími štartérmi a alternátormi a mať aj akumulátory s väčšou kapacitou, no stále by boli náklady nižšie než náklady potrebné napríklad na výrobu hybridov.